Junts exigeix la «implicació directa» de Pedro Sánchez en les negociacions a la UE per culminar l’oficialitat del català
Comín defensa que el govern espanyol té els «recursos diplomàtics suficients» per aconseguir la unanimitat dels 27
El cap de llista de Junts a les eleccions del 9-J, Toni Comín, ha exigit la «implicació directa» del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, en les negociacions per culminar l’oficialitat del català a la Unió Europea. En una roda de premsa de Brussel·les (Bèlgica), ha assegurat que «no hi ha cap argument legal» que permeti frenar l’entrada del català com a llengua oficial a les institucions europees i ha defensat que la qüestió ha deixat de ser un «debat jurídic». «Ara és un problema polític: depèn que el govern espanyol posi tots els recursos al servei d’aquest objectiu», ha afirmat. Segons Comín, l’executiu estatal té els «recursos diplomàtics suficients» per aconseguir la unanimitat dels 27 sobre la qüestió.
«Hi ha un moment en què negociacions d’aquesta magnitud necessiten la implicació directa dels caps de govern: hi ha temes que sempre, ho sabem perfectament, es tanquen entre caps de govern, i aquesta és una carta que el govern espanyol té pendent d’utilitzar», ha defensat el candidat de Junts.
Comín ha obert de manera oficial la campanya per a les eleccions europees del 9-J amb un el primer acte centrat en l’oficialitat del català des del Press Club de Brussel·les, en què s’ha acompanyat del número 3 de la llista i director de campanya, Aleix Sarri, i del número 5, Gorka Knörr. «Hem volgut començar amb un acte monogràfic sobre l’oficialitat de la llengua catalana per ser conscients de la prioritat absoluta que dona Junts a aquesta qüestió», ha reivindicat.
El candidat ha fet valdre la feina feta per la formació des que van arrencar el compromís del govern espanyol de demanar l’oficialitat del català a la Unió Europea -el passat mes d’agost en el marc de les negociacions per a la constitució de la Mesa del Congrés dels Diputats-, i ha avisat que l’exigència a l’executiu «serà màxima» per tal de culminar una fita que, segons ha defensat, «és obligació derivada de la Constitució espanyola».
En aquest sentit, Comín ha denunciat que l’executiu de Pedro Sánchez digui «que no avança en les negociacions quan no ha utilitzat totes les cartes disponibles», en referència a la «implicació» que la formació independentista exigeix al cap del govern espanyol. «Són negociacions difícils, totes les que requereixen unanimitat ho són, però n’hi ha hagut de pitjors i el govern espanyol les ha superat; i, en aquesta, li exigim que se’n surti», ha assenyalat. «Necessitem, volem, i exigim que el president espanyol posi aquest tema com una prioritat de primeríssim ordre a la seva agenda».
Junts s’acompanya d’experts en dret europeu per defensar la viabilitat de l’oficialitat del català a la UE
Al seu torn, el director de campanya i número tres de la candidatura, Aleix Sarri, ha lamentat que el català no sigui oficial «malgrat ser una de les llengües més parlades» -l’onzena de vint-i-quatre, amb 10 milions de parlants- dins la UE i ha denunciat que «els que volen treballar com a funcionaris no els compta ni un punt saber català». «Fer el català oficial és donar incentius perquè les persones que arriben a Catalunya aprenguin la nostra llengua i vegin que el català dona oportunitats no només a Catalunya, sinó també a escala europea», ha argumentat el candidat.
Per la seva part, el número 5 de la llista, Gorka Knörr, ha fet valdre que, des de l’entrada de Junts en les negociacions, «mai» s’havia avançat «tant» per aconseguir l’oficialitat del català a la UE, però ha recordat que «l’última empenta depèn de l’esforç diplomàtic bilateral de l’estat espanyol i del seu president». «El treball fet fins ara no ha estat suficient», ha dit.
Finalment, el jurista i especialista en dret de la Unió Europea, Thomas Hieber, també present en la roda de premsa d’aquest divendres, ha argumentat que «no hi ha cap base legal» perquè el català no sigui oficial a la Unió Europea: «La llengua catalana, com a llengua oficial de la UE, no requeriria una revisió dels tractats».